К О Н С П Е К Т - П Р О Г Р А М А
за държавния изпит по етнология 
на студентите от специалност 
Английски език и етнология
при Филологическия факултет
на ЮЗУ “Неофит Рилски” - Благоевград

Изпитни теми:

1.	Възникване и развитие на етнологията. Етноложкото познание. Етнология и/или антропология? Етнологията като познание за човешките общности. Теорията на Ф.Тьониес за общностите и обществото. Т. Ив. Живков за типовете общностни връзки.

2.	Формиране и развитие на етноложкото познание в България. Етноложката мисъл до Освобождението. Събирателска дейност. Сборници с етнографско и фолклорно съдържание. Г. С. Раковски – кръстопътна фигура на етноложкото познание у нас. Дейността на братя Миладинови. Други представители.

3.	Българската етнология от Освобождението до края на Втората световна война. Академичен период – центрове, институции и издания. Иван Шишманов, Михаил Арнаудов, Димитър Маринов, Димитър Матов, Кузман Шапкарев, Марко Цепенков, Михаил Драгоманов, Димитър Матов, А. П. Стоилов. Други представители. Музикалната фолклористика у нас – развитие и основни представители. 

4.	Фолклористиката и етнографията в България след Втората световна война.

5.	Етнологията в България след 1989 година до днес.

6.	Основни направления в етнологията и антропологията: еволюционизъм, дифузионизъм, исторически партикуларизъм, функционализъм, структурен функционализъм, етносоциология, структурализъм, интерпретативизъм. Постмодерната антропология. 

7.	Раждането на националните етнографии като част от балканските национални проекти.

8.	Пространство и култура. Оксидентализъм, ориентализъм, балканизъм в антропологията. Балкани и балканизъм. Изобретяването на Балканите. 

9.	Етнос и етничност. Теории за етноса. Етнос и общество, етнос и държава. Типология на етничните общности. Нации и национализми. Теории за нацията. Етнос и нация. Етнична и национална идентичност. 

10.	Етнолингвистични основи на българската езикова общност. Понятие за езикова общност. Балкански субстрат.

11.	Мит и митология. Теории за мита. Митичен текст и култура. Фолклорната митология на българите. 

12.	Българският фолклор. Основни концепции за фолклора. Фолклорът като тип култура. Фолклорната песенност – песенни функционални цикли и песни по съдържание. Фолклорното разказване. Фолклорната приказка. Кратки словесни форми.

13.	Българската фолклорна обредност. Календарни обреди и празници.

14.	Жизнен цикъл и култура. Семейна обредност и празничност. 

15.	Родство и родствени системи. Теории за родството. Брак и семейство. Семейство и родство у нас и на Балканите. 

16.	Човешкото тяло като етноложки проблем. Тялото като културен текст. Телос и социалност. Полът и възрастта в традиционните общности и в съвременността.

17.	Социално-антропологичен минимум. Етномедицина. Етнофорематология. Етнология на храненето.

18.	Етнология на пространството: Дом, землище, територия. Селото и градът от етноложко гледище. Вещен свят в традиционното българско село. Вещите в дома. 

19.	Етнология на града. Градското пространство. Мобилност и урбанизация. Глобализация и урбанизация. Подвижни идентичности. Етнична диаспора. Миграция. Диаспоричните общности като транснационални мрежи. 

20.	Етнични общности в България. Ромите: трансгранична общност. Произход, история, групови названия. Образователен и социален статус на ромите в българското общество. Българските турци. Историческа, демографска и културна характеристика. Масовите миграции като фактор за състоянието на турското малцинство в България. Арменците в България. Българските евреи: сефаради и ашкенази. Власи и арумъни. Каракачани. Гагаузи. Татари. Гърци.

21.	Етнология на религията. Християнство и ислям на Балканите. Конфесионални общности и групи в България.

22.	Методи на теренното етноложко изследване.

Библиография:

АВС на етнологията. Т.1, 1994; Т.2, 2000 .
Андерсън, Б. 1998: Въобразените общности, София.
Анчев, А., В. Пенчев. 1988: Правила за записване, обработване и систематизиране на теренните фолклорни материали. – Български фолклор, № 4, 101-107.
Арнаудов, М. 1968: Очерци по българския фолклор. Т.1-2. София.
Арнаудов, М. 1971: Студии върху българските обреди и легенди. Т. 1-2. София, Издателство на БАН.
Беновска-Събкова, М.1996: Апокрифни мотиви и народно вярване (Разпускането на мъртвите души). - В: Българска етнология, ХХII, № 3, 80-89.	
Беновска-Събкова, М. 1992: Змеят в българския фолклор. София, Издателство на БАН.
Беновска-Събкова, М. 2001: Политически преход и всекидневна култура. София, Академично издателство „Проф. Марин Дринов”.
Берто, Д. 1993: Биографичният подход: методологична стойност и перспективи. – Български фолклор, 19, № 2, 18-29.
Бокова, И., Т. Кметова, Д. Костова 1994: Библиография. – Български фолклор, 20, № 6, 113-123 [библиография на изследванията върху автобиографичния метод].
Бонева, Т.  (съст.). 1997:Културна екология. София, 1997.
Бочков, Пл. 1994: Непознатият юнак. София, Издателство на БАН.
Бояджиева, Ст. Въпросите за баладата в българската фолклористика. – Български фолклор, 1, 1975, № 2, 33-43.
Брунбаеур, У. 1997: Структура на домакинствата в Средните Родопи (1850-1930). – Балканистичен форум, 6/3, 39-58.
Брунбаеур, У. 1999: Мюсюлмански и християнски домакинства в Родопите от втората половина на ХІХ до първата половина на ХХ век. – Българска етнология, 25, № 1-2, 44-69.
Българска народна култура. Историко-етнографски очерк. София.
Вакарелски, Хр. 1945: Насоки за събиране на етнографски материали. София.
Вакарелски, Хр. 1990: Българските погребални обичаи. Издателство на БАН.
Вакарелски,	 Хр. 1974: Етнография на България. София.
Васева, В. 1994: Задушницата като обредна дейност. -  В: Етнографски проблеми на народната духовна култура. Т. 3. Издателство Клуб 90, София, 152-172.
Воденичарова, А. 1994: Родилната обредност на българите като традиционна форма на социализация. - В: Етнографски проблеми на народната духовна култура. Т. 2. Издателство Клуб 90, София, 101-137.
Вуков, Н. Родствена номенклатура, родствени типове и родствена система. - Българска етнология, 27, 2002, № 3, 11-28.
Вуков, Н. Родството в антропологичния дискурс. Основни теории и подходи при изучаването на родствените отношения. - Българска етнология, 27, 2002, № 2, 5-23.
Гарнизов, В. 1886: Вещи и пространство в погребланите и поминални обреди на Михайловградско. - Български фолклор, 1986, № 3, 16-29.
Гарнизов, В.1991: Смърт=сватба. - В: Проблеми на българския фолклор. Т. 8. Българският фолклор в славянската и балканска културна традиция. Издателство на БАН, София, 247-252.
Генчев, Ст. 1996: Очерци по българска етнография. Университетско издателство “Кирил и Методий”, Велико Търново.
Георгиева, Ив. 1983: Българска народна митология. София. Наука и изкуство.
Годелие, М. 2001: Тяло, родство, власт. От философията към социалната антропология. София, Университетско издателство “Св. Климент Охридски”.
Димкова, Г. 1980: Народни лечителки баячки. – Български фолклор, 6, 1980, № 2, 53-63.
Динеков, П.. 1990: Български фолклор. Четвърто издание. София.
Добрев, Ив. 1982: Произход и значение на праславянското консонантно и дифтонгично склонение. С.
Дресел, Г. Историческа антропология. Въведение. София. Македония прес. Б.г. [1997].
Дюркем, Е. Елементарни форми на религиозния живот. С., 1998.
Етнография на България. Т. 1-3. София, Издателство на Българската академия на науките, 1980-1985.
Елчинова, М., Ц. Лазова. 2004: Значими имена в антропологията. Лекции по антропология, С., НБУ.
Ериксен, Т.Х., Ф.С.Нилсен. 2006: История на антропологията, С.
Живков, Т. Ив. 1977: Народ и песен. София, Издателство на БАН.
Живков, Т. Ив. 1981. За спецификата и развитието на българските народни предания. – В: Живков, Т. Ив. Фолклор и съвременност. София.
Живков, Т. Ив. 1981: Обредност и обедно изкуство. - В сб.: Обреди и обреден фолклор. Издателство на БАН, София, 7-28.
Живков, Т. Ив. Българската коледарска благословия. – Известия на Етнографския институт с музей, 15, 1974, 55-88.
Живков, Т. Ив. 2000: Увод в етнологията. Пловдив, Университетско издателство.
Иванова, Р. 1984: Българската фолклорна сватба. София.
Иванова, Р. 1992: Епос – обред – мит. София, Издателство на БАН.
Илиева 1998: Л. Илиева. Етнолингвистиката –поле между етнологията и “другата” лингвистика –“Български фолклор” 3
Казер, К. 1999: Семейство и родство в България. Исторически и антропологични перспективи. – Българска етнология, 25, № 1-2, 7-26.
Казер, К. 2003: Приятелство и вражда на Балканите. Евробалкански предизвикателства. Военно издателство, София.
Кл. Л.- Строс, 1994: Ревнивата грънчарка. София. 
Кл. Л.-Строс. 1995: Структурална антропология II. София.
Крейпо, Р. Х. 2000: Културна антропология. С.
Кръстева, Ана (съст.) 1998: Общности и идентичности в България. София, Петексон.
Кръстева-Благоева, Евг. 1999: Личното име в българската традиция. Академично издателство “ПРоф. М. Дринов”,София.
Лулева, А. 1999: Измерения на родството във всекидневната култура на едно западнобългарско планинско село (Говедарци, Самоковско). – Българска етнология, 25, № 1-2,85-101.
Лулева, А. 2001: Образи на половете в българското село през ХХ век – между традиционното и модерното. – Българска етнология, 2001, № 2, 26-40. 
Лулева, А. 2002: Женският въпрос в социалистическа България. Идеология, политика, реалност. – В: Социализмът – реалност и илюзии. Етнологични аспекти на всекидневната култура. София, 155-174.
Лулева, А. 2002: Светът на вещите в традиционния български дом. София, Академично издателство „Проф. Марин Дринов”.
Миков, Л. 1990: Български великденски обреден фолклор. София, Издателство на БАН.
Михайлова, Ганка 1979: Към проблема за семантиката на вещите в патриархалния свят на българина. – В: Проблеми на българския фолклор. Т. 4. Фолклор,	 език и народна съдба. София, Издателство на БАН, 117-125.
Михайлова, Ганка 1981: Костюмът в българската обредност. – В: Живков, Т. Ив. (съст.). Обреди и обреден фолклор. София, Издателство на БАН, 52-84.
Мицева, Е. 1994: Невидими нощни гости. София.
Мос, Марсел 2001: Дарът: форма и основание за обмена в архаичните общества. София, Критика и хуманизъм. 
Мос, Марсел 2001: Магията. София, Критика и Хуманизъм. 
Недин, Ил. 1997: Български религиозно-легендарен епос: християнският светец като герой в обредната песен. София, Изд. Херон.
Недин, Ил. 2003: Да откриеш другия. Благоевград, Университетско издателство.
Парпулова, Л. Българските вълшебни приказки. Въведение в поетиката. С., 1978.
Попов, Р. 1991: Светци близнаци в българския народен календар. София.
Попов, Р. 1994: Светци демони. – В: Етнографски проблеми на народната духовна култура. Т. 2. С., 78-100.
Попов, Р. 2002: Светци и демони на Балканите. София.
Проп, В. 1995: Морфология на приказката.София.
Проп, В. Исторически корени на вълшебната приказка. София, Изд. Прозорец.
Сандърс, Ъ. 2006: Село на Балканите. София, Издателство Южен кръст.
Саид. Е. 1999: Ориентализмът. С.
Смит. А. 2000: Националната идентичност. С.
Фрейзър, Дж. 1984: Златната клонка. С.
Хобсбаум, Е. 1997: Нации и национализъм, С.
Шишманов, Ив. Избрани съчинения в три тома. С., 1965-1971, т. 3.
Янева, Ст. 1990: Български обредни хлябове. София, Издателство на БАН.